Studiul de față urmărește schimbările din varianta standard a limbii plecînd de la schimbările de la nivelul multiplelor norme ale acestei variante. Are în vedere mai ales procesul continuu de standardizare a limbii grecești moderne și pune în discuție: a) schimbarea inițială în privința planificării lingvistice, ce a cuprins trecerea de la codificarea limbii grecești moderne propusă de Jannnis Psycharis spre o codificare mai „permisivă” propusă de Manolis Triandaphyllidis; b) propagarea normelor lingvistice la nivelul maselor prin presă și prin mijloace electronice, după promulgarea legii privind „Chestiunea Limbii Grecești”; c) procesul „de-idiologizării” sau „naturalizării” normelor; d) un relativ recent caz de stilizare a unei forme lingvistice intens recomandate ca normă (nazalizarea consoanelor oclusive sonore), situație care probabil că reprezintă o nouă fază a procesului de standardizare.
Cele patru cazuri de norme variabile sînt discutate în interiorul teoriei performative a standardizării. Am recurs la abordarea întemeiată pe studiul de corpus, urmărind instanțe corective (acte metalingvistice de limbaj, de tipul: „nu se va spune, nici nu se va scrie X; se va spune și se va scrie Y”) și permisive („se poate spune sau scrie atît X, cît și Y, cu condiția ca C”). Asemenea triplete apar în texte care prescriu uzul lingvistic. Am luat în considerare mai multe tipuri de texte: gramatici oficiale, articole de cultivare a limbii apărute în presă, emisiuni de radio și televiziune, ghiduri de exprimare adresate atît publicului larg, cît și profesioniștilor care lucrează în media.
Am arătat că instanțele permisive și/sau corective formează repertorii care se schimbă de-a lungul timpului. Asemenea schimbări la nivelul normelor lingvistice produc schimbări la nivelul limbii standard. În concordanță cu teoria performativă, limbile standard sînt supuse restandardizării pe măsură ce normele lingvistice sînt supuse redefinirii. Schimbările de la nivelul repertoriilor corective sînt mărturii ale unui proces de continuă standardizare a limbii grecești moderne. Acest proces apare ca fiind mediat, i.e., a influențat și a fost influențat de practici prescriptive din mediul tipărit și al comunicării electronice de masă.
This study looks for changes in a standard variety through changes in that variety’s standards. It concentrates on the continuing process of the standardization of Modern Greek and it discusses: a) an inaugural change in status planning involving the shift from Jannis Psycharis’s codification of Modern Greek to a more “permissive” codification by Manolis Triantaphyllidis; b) the propagation of linguistic standards on a mass scale through the print and electronic media after the resolution of the “Greek Language Question”; c) the process of “de-ideologization” or “naturalization” of the established norms; d) a relatively recent instance of stylization of a certain highly prescribed variant (nasalization of voiced stops), which possibly marks a new phase in the standardization process.
The four cases of changing standards are discussed under a performative theory of standardization. A corpus-driven approach is employed that concentrates on correctives (metalinguistic speech acts of the type: “one should neither say nor write X; instead, one should say or write Y”) and permissives (“one may say or write either X or Y provided that C”). Such triplets are located in texts that prescribe on language usage. A variety of such texts is taken into consideration: institutional Grammars, advice columns in the Greek newspapers, relevant radio and television broadcasts, Style Guides addressed both to the general public and to the media professionals.
It is shown that correctives and/or permissives form repertories that change over time. Such changes in language standards account for changes in the standard language. According to the performative theory, standard languages are subject to restandardization as language standards are subject to redefinition. The changes in corrective repertories bear testimony to a process of a continuing standardization of Modern Greek. This process is shown to be mediated, i.e. it has affected and has been affected by prescriptive practices in the print and electronic media.
Lista citărilor/referințelor nu cuprinde decît texte prezente în baza de date, nefiind deci exhaustivă. Pentru trimiterea de texte, semnalarea oricăror greșeli, și eventualul refuz ca „Diacronia” să facă publice textele, vă rugăm să folosiți adresa de email [Please enable javascript to view.].